---
title: "FreeBSD fejlesztési projektek"
sidenav: developers
---

include::shared/hu/urls.adoc[]

= FreeBSD fejlesztési projektek

[[development]]
A FreeBSD fõ fejlesztési iránya mellett rengeteg fejlesztõ dolgozik azon az élvonalban, hogy új irányokba bõvítse ki a FreeBSD funkcionalitását. Amennyiben többet szeretnénk megtudni ezekrõl az érdekes projektekrõl, kövessük az alábbi linkeket.

Ha netalán úgy éreznénk, hogy egy projekt hiányzik a listából, küldjünk egy URL-t és egy rövid (3-10 soros) leírást a link:../mailto/[www@FreeBSD.org] levelezési listára.

Emellett néhány itt szereplõ projekt rendszeresen nyilvánosságra hoz helyzetjelentéseket, amelyek megtekinthetõek a link:https://www.FreeBSD.org/status/[helyzetjelentések] oldalán.

* <<documentation,Dokumentáció>>
* link:../advocacy/[Képviselet]
* <<applications,Alkalmazások>>
* <<networking,Hálózatkezelés>>
* <<storage,Háttértárak>>
* <<kernelandsecurity,Rendszermag, és biztonság>>
* <<devicedrivers,Eszközmeghajtók>>
* <<architecture,Architektúra>>
* <<misc,Egyéb>>
* link:https://www.FreeBSD.org/projects/summerofcode/[Google Summer of Code]

[[documentation]]
== Dokumentáció

* link:../docproj/[A FreeBSD Dokumentációs Projekt]: A FreeBSD Dokumentációs Projekt azon embereket tömöríti, akik a FreeBSD dokumentációját (mint például a kézikönyv vagy a GYIK) írják és tartják karban a Projekt számára. Ha segíteni szeretnénk a projekt munkáját, iratkozzunk fel a freebsd-doc@FreeBSD.org levelezési listára és kapcsolódjunk be a munkába.
* link:https://www.FreeBSD.org/projects/newbies/[Források kezdõknek]: Források kezdõ felhasználóknak a FreeBSD-hez és a UNIX(R)-hoz általában.
* http://mirrorlist.FreeBSD.org/[Kiadások/pillanatkiadások keresése a FreeBSD FTP szerverein]: Egy olyan oldal, amelyen keresztül az FTP szervereken bárki kereshet normál- vagy pillanatkiadásokat. Az adatbázis naponta, melbourni idõ (UTC+10) szerint hajnali háromkor frissül.
* http://www.freebsddiary.org/[FreeBSD Diary]: A kezdõ UNIX(R) felhasználókat segítõ leírások gyûjteménye. Itt a cél több különbözõ, lépésrõl-lépésre haladó útmutató írása különbözõ portok telepítésérõl és konfigurációjáról.
* link:{developers-handbook}[A FreeBSD fejlesztõk kézikönyve]
* link:{contributing-ports}[Hozzájárulás a FreeBSD Portgyûjteményéhez]

[[applications]]
== Alkalmazások

* link:https://www.FreeBSD.org/java/[Java(R) FreeBSD-n]: Itt találhatunk információkat arról, hogyan szerezzük be a legfrissebb JDK(R)-t a FreeBSD-hez, illetve hogyan telepítsük és használjuk azt. Itt találhatunk továbbá egy listát azokról a Java(R) szoftverekrõl, amelyek számunkra érdekesek lehetnek.
* link:https://www.FreeBSD.org/gnome/[GNOME FreeBSD-n]: Itt olvashatjuk a legújabb GNOME kiadás beszerzésével, telepítésével és futtatásával kapcsolatos információkat, valamint a projekt friss híreit és frissítéseit, a GYIK-et, a FreeBSD-specifikus GNOME gondok leírását, útmutatót az alkalmazások portolásához, és még sok minden mást.
* http://freebsd.kde.org[KDE FreeBSD-n]: A FreeBSD alatt elérhetõ legfrissebb KDE kiadás használatához tartalmaz linkeket, dokumentációt és útmutatókat. A projekt hírei és a hozzá tartozó GYIK szintén itt érhetõ el.
* http://www.mono-project.com/Mono:FreeBSD[Mono FreeBSD-n]: Itt kaphatunk tájékoztatást a Mono és a C# jelenlegi állapotáról FreeBSD-n.
* http://porting.openoffice.org/freebsd/[OpenOffice.org FreeBSD-n]: Információk a különbözõ OpenOffice portokról.
* link:https://www.FreeBSD.org/ports/[A FreeBSD Portgyûjteménye]: A FreeBSD Portgyûjteménye lehetõvé teszi, hogy minimális erõfeszítéssel és könnyedén telepítsünk alkalmazásokat forráskódból. Megtekinthetjük a jelenlegi portok listáját, illetve egy adott alkalmazás rákeresésével megtudhatjuk, hogy az része-e már a Portgyûjteménynek.
* http://people.FreeBSD.org/~fenner/portsurvey/[A FreeBSD portok terjesztési állományainak elemzése]: Egy lista azokról a portokról, amelyekhez nem érhetõ el a forráskód, illetve mindegyikükhöz tartozik egy rövid összegzés.
* http://FreshPorts.org/[FreshPorts]: A legfrissebb információkat kínálja a portokról és azok változásairól. Kedvenc portjainkat fel tudjuk venni egy egy listába, így e-mailen keresztül azonnal tájékoztatást kapunk bármilyen, az adott portokat érintõ változásról.
* http://pointyhat.FreeBSD.org/[Pointyhat]: Egy szerver, amely ellenõrzi a portokat és minden porthoz megõrzi a csomagkészítés során keletkezett naplókat.

[[networking]]
== Hálózatkezelés

* link:https://www.FreeBSD.org/projects/netperf/[Netperf]: A hálózati protokollkészlet FreeBSD 5.X és 6.X rendszermagjaihoz fejlesztett optimalizációja, az SMPng FreeBSD 5.3-hoz készült hálózati zárolások fejlesztéseinek folytatása. A projekt felderíti és megvalósítja a lehetséges optimizációs stratégiákat egy többszálon futó hálózatkezelés kialakításához.
* http://www.kame.net/[KAME Projekt]: Egy szabad IPv6/IPsec protokollkészlet BSD rendszerekhez.
* http://www.faqs.org/rfcs/rfc3164.html[SYSLOG-SECURE]: 2001 augusztusában megszületett az RFC3164 syslog szabvány. Ez az RFC néhány olyan kiterjesztést tárgyal, amelyek biztonságosabbá teszik a syslogot. Ez a projekt 2002-ben indult azzal a céllal, hogy megvalósítsa az RFC3164 szabvány kiterjesztéseit a FreeBSD syslogjában, illetve további biztonsági kiterjesztésekkel bõvítse ki azt, mint például a syslog-sign. Ennek keretében a libc és a syslogd is módosításra fog kerülni. Lehetõség szerint a biztonság felügyelésére is születnek majd eszközök. Minden segítséget szívesen fogadunk. Ha érdekel minket a téma, további információkat az albert@ons-huis.net e-mail címen tudhatunk meg.

[[storage]]
== Háttértárak

* http://www.stacken.kth.se/projekt/arla/[Arla]: Egy szabad forráskódú AFS kliens implementáció. A projekt fõ célja egy teljes funkcionalitással rendelkezõ kliens létrehozása, amely a normál AFS minden adottságával rendelkezik. A továbbiakban tervezett és megvalósítandó dolgok többek közt a menedzsment eszközök és a szerver lesznek.
* link:https://www.FreeBSD.org/projects/bigdisk/[Big Disk]: A _Large data storage in FreeBSD_ projekt célja, hogy a FreeBSD-t képessé tegye több terabyte-os lemezek és kötetek kezelésére.
* http://www.coda.cs.cmu.edu/[Coda]: Egy elosztott állományrendszer. Az adottságai közt megtalálható a szétkapcsolt mûködés, a biztonságos kialakítás, a szerver replikáció és az állandó kliensoldali gyorstárazás.
* http://www.ece.cmu.edu/~ganger/papers/[Journaling kontra Soft Updates]: Aszinkron módú védelem az állományrendszerek metaadatainak védelmére.
* http://www.tcfs.unisa.it/[TCFS]: A Transparent Cryptographic File System egy alkalmas megoldást jelenthet az elosztott állományrendszerek biztonsági problémáira. A kriptográfiai- és a állományrendszer mélyebb integrációjával lehetõvé válna az alkalmazások számára a teljesen transzparens használat. Az állományok titkosítva tárolódnak és csak közvetlenül a használat elõtt kerülnek visszafejtésre. A titkosítás és visszafejtés a kliens számítógépen történik, így a felhasznált kulcs sosem halad keresztül a hálózaton.
* http://now.cs.berkeley.edu/Td/[Tertiary Disk]: Egy tárolási architektúra nagy tárolási rendszerekhez, amely igyekszik elkerülni a saját összeállítású kötetekkel járó hátrányokat. A név kettõs célt tükröz: a szalagos meghajtók megabyte-onkénti költségét és a mágneslemezek teljesítményét hivatott elérni. Kész komponensek használatával hozunk létre egy skálázható, alacsony költségû, terabyte-os kapacitású lemezes rendszert. Célunk, hogy egy teljes tárhely rendszert hozzunk létre a normál lemezekhez képest akár 30-50%-al olcsóbban. A Tertiary Disk egy switchen keresztül összekötött PC-ket használ a nagyszámú lemezek kiszolgálásához. A prototípusunk 20 darab 200 MHz-es PC-bõl áll, amelyek 370 darab 8 GB-os lemezt biztosítanak. A PC-k egy 100 Mbps Ethernet switchen keresztül kapcsolódnak egymáshoz.
* http://www.vinumvm.org/[Vinum]: A VERITAS(TM) kötetkezelõrõl modellezett logikaikötet-kezelõ. Ez a projekt azonban nem a Veritas egyszerû másolata, számos problémát igyekszik a Veritasnál elegánsabban megoldani. Emellett olyan funkciókat is nyújt, amelyeket a Veritas nem.
* http://www.tamacom.com/pathconvert/[A PathConvert projekt]: Ez a projekt olyan útvonalkonverziós segédprogramok kifejlesztését hivatott elõsegíteni, amelyek az abszolút- és relatív útvonalak közötti átalakításokat végeznek el. Leginkább az NFS és a WWW felhasználóinak hasznos.

[[kernelandsecurity]]
== Rendszermag, biztonság

* http://www.cs.cmu.edu/~dpetrou/research.html[Lottery Scheduling Kernel]: Ez a munka a Waldspurger-féle lottóidõzítési algoritmuson alapszik, amely az arányok alapján kialakított erõforrás-kezelést valósítja meg. Elsõdleges elõnye, hogy a felhasználók szigorú kontrollal rendelkeznek az általuk futtatott folyamatok relatív aránya felett, illetve a felhasználó által okozott terhelések egymástól elszigeteltek, így egy felhasználó nem uralkodhat az egész processzoron.
* http://www.OpenBSM.org/[OpenBSM]: A Sun Basic Security Module (BSM) Audit API-jának egy nyílt forráskódú implementációja. Az OpenBSM programkönyvtárakat, eszközöket és dokumentációt kínál a TrustedBSD audit implementációjához, amely késõbb majd be fognak olvasztani a FreeBSD-be is.
* http://www.TrustedBSD.org/[TrustedBSD]: Olyan kiegészítéseket kínál a FreeBSD operációs rendszerhez, amelyek a trusted operációs rendszerekre jellemzõ kiegészítésekkel bõvítik ki azt. Ilyenek a kifinomult jogosultsági (capabilities) rendszer, hozzáférés-vezérlési listák (ACL, Access Control List) és a kötelezõ hozzáférés-vezérlés (MAC, Mandatory Access Control). Ezek a funkciók folyamatosan kerülnek beolvasztásra a FreeBSD-be, illetve portolják ezeket más BSD-alapú rendszerekre.
* http://www.holm.cc/stress/[Kernel Stress Test Suite]: Ez egy olyan a terhelési tesztekbõl álló csomag, amelynek a rendszer összeomlasztása a célja. Az a csomag kisebb programokból és szkriptekbõl áll. Minden teszt a rendszermag egy adott részét célozza meg. A csomag alapeleme a káosz. Minden teszt véletlen ideig várakozik mielõtt véletlen számú alkalommal lefutna.

[[devicedrivers]]
== Eszközmeghajtók

* link:https://www.FreeBSD.org/projects/busdma/[A busdma és az SMPng meghajtó átalakítása]: A busdma egy portolható absztrakciós réteget nyújt a Direct Memory Access (DMA) használatához, amelyet sok nagy teljesítményû eszközmeghajtó is használ. Ennek az absztrakciós rétegnek a használatával az eszközmeghajtók íróinak nem kell az adott platformra jellemzõ DMA-kezelõ kódját használniuk, így azok könnyebben hordozhatóvá válnak a különbözõ architektúrák közt. Az oldal szintén tartalmazza az eszközmeghajtók jelenlegi állását az SMPng-safe tekintetében.
* http://people.FreeBSD.org/~dfr/devices.html[Egy új eszköz keretrendszer a FreeBSD-hez]
* http://www.ccrc.wustl.edu/pub/chuck/tech/bsdatm/bsdatm.html[BSD ATM: ATM hálózati implementáció 4.4BSD-hez]: Az új számítógépes alkalmazási területek, mint a multimédia, képfeldolgozás és az elosztott adatfeldolgozás nagy hálózati teljesítményt igényel. Az ATM-alapú hálózat jelenti az egyik megoldást ezekre a teljesítménybeli igényekre. Az ATM összetettsége a hagyományos hálózatokkal - mint például az Ethernettel - szemben azonban korlátozza a felhasználását. Ebben a dokumentumban bemutatjuk a BSD ATM felépítését és implementációját, amely egy pehelysúlyú és hatékony ATM szoftveres réteg a BSD-alapú operációs rendszerekhez, amely csak minimális változtatásokat igényel az operációs rendszer részérõl. A BSD ATM egyaránt használható IP-alapú és "`natív`" ATM hálózatokhoz.
* http://people.FreeBSD.org/~fsmp/HomeAuto/HomeAuto.html[Otthoni automatizálás]: A FreeBSD használata berendezések, infravörös eszközök, automatizált telefonrendszerek stb. vezérléséhez.
* http://www.jurai.net/~winter/tr/[A FreeBSD Token Ring Projekt]: Információk, állományok, javítások és dokumentáció arra vonatkozóan, hogyan bõvítsük ki a FreeBSD-t token ring támogatással.
* [[xircomcem]]Xircom CEM Ethernet Driver: Létezik egy levelezési lista Scott Mitchell Xircom CEM Ethernet eszközmeghajtójának jövõbeni fejlesztésével kapcsolatban. Ha szeretnénk erre feliratkozni, akkor küldjünk egy `+subscribe freebsd-xircom+` üzenetet a majordomo@lovett.com címre.

[[architecture]]
== Architektúra

* link:../platforms/ia64/[A FreeBSD portja IA-64 rendszerekre:]: Ez a projekt a FreeBSD IA-64 architektúrára portolásáért felelõs. A projekttel kapcsolatos kérdéseinket a freebsd-ia64@FreeBSD.org levelezési listára küldjük.
* link:../platforms/ppc/[A FreeBSD portja PowerPC(R) rendszerekre]: A FreeBSD PPC portjáról tartalmaz információkat, például a levelezési listák elérhetõségeit.
* link:../platforms/sparc/[A FreeBSD portja SPARC(R) rendszerekre]: A FreeBSD SPARC portjáról tartalmaz információkat, mint például a GYIK, egy kezdeti fázisban lévõ rendszerindító kód, SPARC processzorok és alaplapok adatai és egyéb SPARC alapú projektek.
* http://slash.dotat.org/~newton/freebsd-svr4/[SysVR4 emuláció]: Ez az oldal a FreeBSD SysVR4 emulátorát tárgyalja. Jelenleg képes futtatni (vagy néhány esetben csupán "`sétáltatni`") a Solaris(TM)/x86 2.5.1 és 2.6 rendszerekbõl származó SySV programok nagy részét. Nagy valószínûséggel az SCO UnixWare és SCO OpenServer alkalmazásokat is képes futtatni.
* http://www.cs.utah.edu/flux/oskit/[Az OSKit]: Az OSKit egy részletesen dokumentált, operációs rendszerekhez készült keretrendszer és 34 komponenskönyvtár gyûjteménye. Nemcsak az operációs rendszer infrastrukturális szükségleteit elégíti ki, hanem a magasabb szintû komponenseket is biztosítja, mindezt modulárisan, hogy ezzel csökkentse az operációs rendszerek kutatásának korlátait és költségeit. Az OSKit mérhetetlenül leegyszerûsíti egy új operációs rendszer létrehozását, portolását x86 platformra (illetve a jövõben egyéb, az OSKit által támogatott architektúrákra), vagy egy operációs rendszer kibõvítését eszközök szélesebb körû támogatásával, illetve állományrendszerek, futtatható állományokformátumok, vagy hálózati szolgáltatások támogatásával. Az OSKit szintén jól használható az operációs rendszerrel kapcsolatos programok, mint például rendszertöltõ vagy mikrokernelen futó szerverek készítésére.

[[misc]]
== Egyéb

* http://www.freesbie.org/[FreeSBIE]: A FreeBSD operációs rendszerre épülõ live CD. Hasznos alkalmazások tömkelegét tartalmazza. Futtatható tisztán CD-rõl, vagy telepítõlemezként is használható, ha a a FreeBSD-t merevlemezre is telepíteni akarjuk.
* link:{nanobsd}[NanoBSD]: A NanoBSD egy olyan eszköz, amelyet olyan csökkentett méretû FreeBSD rendszerek létrehozására terveztek, amely elfér egy Compact Flash kártyán (vagy más hordozható háttértárolón) úgy, hogy alkalmas legyen készülékekben való használatra. A FreeBSD dokumentációja tartalmaz egy bevezetõ jellegû link:{nanobsd}[cikket a NanoBSD-rõl], amely hasznos tippekkel szolgál a NanoBSD beállításával és futtatásával kapcsolatban.
* http://www.gnu.org/software/global/global.html[GLOBAL]: Egy általános célú forráskód címkézõ rendszer, amely ugyanúgy mûködik sok más rendszer közt is. Jelenleg a parancsértelmezõ parancssorát, az nvi szerkesztõt, böngészõt, az Emacs szerkesztõt és az elvis szerkesztõt támogatja, a támogatott nyelvek pedig a C, Yacc és Java található.
* http://ezine.daemonnews.org/199908/enteruser.html[Enteruser]: Egy adduser alternatíva.
* link:https://www.FreeBSD.org/projects/acpi/[ACPI FreeBSD-n]: A projekt az ACPI zökkenõmentes mûködését hivatott szolgáltatni FreeBSD operációs rendszeren.
* http://www.daemonology.net/freebsd-update/[Bináris frissítések]: A FreeBSD Update a FreeBSD bináris frissítéseinek elkészítésére, terjesztésére, letöltésére és telepítésére alkalmas rendszer. Ez a rendszer a forráskód letöltése és az alaprendszer újrafordítása nélkül lehetõvé teszi a biztonsági ágak egyszerû követését (ezalól kivétel persze az a számítógépet, amely elkészíti a frissítéseket). A frissítések digitális aláírással rendelkeznek és növekményes formában kerülnek terjesztésre, ezzel jelentõsen csökken a használatához szükséges sávszélesség.
* link:https://www.FreeBSD.org/projects/c99/[A FreeBSD C99 és POSIX(R) Megfelelési Projekt]: Ez a projekt az ISO 9899:1999 (C99) és az IEEE 1003.1-2001 (POSIX) szabványok összes követelményét igyekszik megvalósítani.
* link:https://www.FreeBSD.org/projects/cvsweb[CVSweb]: Egy webes felület, amelyen keresztül könnyedén böngészni tudjuk a CVS repositoryk tartalmát, a forrásfát és az egyes revíziókhoz tartozó naplóbejegyzéseket.
* http://laptop.bsdgroup.de/freebsd/[A FreeBSD laptop kompatibilitási lista]: Egy átfogó adatbázis olyan laptopokról és PCMCIA kártyákról, amelyek mûködnek FreeBSD-vel. Az oldal az ismert hardveres és szoftveres problémákról is tartalmaz néhány információt.
* http://wiki.freebsd.org/TetIntegration[TET Integráció]: http://www.opengroup.org/[Az Open Group] Test Execution Toolkitje egy pehelysúlyú nyílt forráskódú futtató tesztkörnyezet, amely támogatja az elosztott tesztelést. Ez a projekt a TET és a létezõ TET-alapú nyílt forrású szabványos tesztcsonagok (VSX-PCTS, VSC-Lite, VSTH-Lite, VSW5 és egyebek) FreeBSD alatti használhatóságát kívánja megvalósítani.
